Musiikin merkitys taiteen ja okkultismin yhteydessä
-
- Posts: 42
- Joined: Wed Jun 02, 2010 10:30 am
- Contact:
Musiikin merkitys taiteen ja okkultismin yhteydessä
Mitkä ovat käsityksenne musiikin mahdollisuuksista okkulttisessa Työssä - onko yksilöiden ja kollektiivien panostus musikaalisessa ilmauksessa ainoastaan reflektointia säveltäjän omasta pintaegosta vai onko musiikilla todellakin myös mahdollisuutensa toimia operatiivisena magian välineenä?
Omien mietteideni pohjalta uskon vakaasti, että varsinkin tänä aikana, jolloin Itsen mahtava valo tuntuu olevan aina vaan häilyvämpi asia vakavallekin etsijälle, musiikilla on mahdollisuus aukaista portteja Hengen maailmaan - kuulla Luonto sellaisena kuin se objektiivisesti esiintyy, vailla persoonalle ominaisia piirteitä asioiden tarkemmalla analytisoimiselle. Toinen asia myös on, kuinka taiteen työstäjä itse luomuksensa syvemmän luonteen sisäistää: se daimonin Ääni, joka kunkin rehellisen taiteilijan kautta puhuu, saattaa kuitenkin jäädä tiedostamatta jopa artistilta itseltään - mikä on taas omiaan luomaan vaikutuksia niin tajunnan ja piilotajunnan maailmassa.
Omien mietteideni pohjalta uskon vakaasti, että varsinkin tänä aikana, jolloin Itsen mahtava valo tuntuu olevan aina vaan häilyvämpi asia vakavallekin etsijälle, musiikilla on mahdollisuus aukaista portteja Hengen maailmaan - kuulla Luonto sellaisena kuin se objektiivisesti esiintyy, vailla persoonalle ominaisia piirteitä asioiden tarkemmalla analytisoimiselle. Toinen asia myös on, kuinka taiteen työstäjä itse luomuksensa syvemmän luonteen sisäistää: se daimonin Ääni, joka kunkin rehellisen taiteilijan kautta puhuu, saattaa kuitenkin jäädä tiedostamatta jopa artistilta itseltään - mikä on taas omiaan luomaan vaikutuksia niin tajunnan ja piilotajunnan maailmassa.
-
- Posts: 83
- Joined: Wed May 26, 2010 1:21 am
Re: Musiikin merkitys taiteen ja okkultismin yhteydessä
Musiikki yhtenä taiteenlajina, joten viedään tätä yleisemmälle tasolle taiteessa:
Taiteen funktiota Okkultismissa havainnollistaa mielestäni hyvin jo Nietzschenkin esittämä väitelauseen ja metaforan ero.
Väitelause perustuu käsitteellistämiseen ja käsitteelliseen ymmärrykseen, ja on näin ollen typistetty ja redusoitu esitys todellisuudesta. Se pitää sisällään vain sen, mitä sen käsitejärjestelmä antaa myöten. Se on ikäänkuin kuvaus siitä mitä on tai voi olla. Väitelause pelaa näin semioottisen kehän (Merkit selittävät merkkejä) ehdoilla.
Metafora taasen on käsitteelliseltä olemassaololtaan samankaltainen väitelauseen kanssa, mutta se ei sulje niin paljoa pois itsestään, kuin mitä väitelause. Metafora välttää paremmin semioottisen kehän, sillä se on enemmän kuin osiensa summa (Tarkoitus löytyy ns. rivien välistä). Sen vastaanotettavuus perustuu tulkitsijan aktiivisuuteen, ja näin ollen se ottaa osansa tulkitsijan kokemusmaailmasta paremmin kuin väitelause - sillä metafora ymmärretään joka tapauksessa, joskin se voidaan ymmärtää väärin (joka sekin on ymmärtämistä, sisäistämistä) / mutta väitelause joko ymmärretään tai ei ymmärretä.
Metafora pitää sisällään siis laajemman osan todellisuudesta, kuin väitelause. Metafora pitää sisällään kokemuksen, joka on paljon monikirjoisempi ja sävyisempi, kuin mitä väitelause voi kuvata.
Sanotaan, että Buddhi on todellisuuden äly ja Anahata portti ihmisestä sinne. Buddhi on tunne, tunne on kokemista. Väitelauseet ovat siksi, että ymmärrämme tuntea ja saavutamme kokemuksen, mutta metafora on jo sitä. Väitelause on vain tulkintaa, ja kuvausta siitä mitä todellisuudessa, kokemuksessa on - kun metafora on symbolifunktioltaan jo sitä.
Tässä kontekstissa:
TAIDE = Metafora
..jonka voi tietysti korvata myös vastakkainasettelulla Okkultismi = Metafora ja Väitelause = Filosofia.
On olemassa tietysti Väitelauseita jotka voivat toimia metaforina, joka on sitten periaatteessa jo toisen keskustelun aihe (Okkultismin filosofia).
Taiteen funktiota Okkultismissa havainnollistaa mielestäni hyvin jo Nietzschenkin esittämä väitelauseen ja metaforan ero.
Väitelause perustuu käsitteellistämiseen ja käsitteelliseen ymmärrykseen, ja on näin ollen typistetty ja redusoitu esitys todellisuudesta. Se pitää sisällään vain sen, mitä sen käsitejärjestelmä antaa myöten. Se on ikäänkuin kuvaus siitä mitä on tai voi olla. Väitelause pelaa näin semioottisen kehän (Merkit selittävät merkkejä) ehdoilla.
Metafora taasen on käsitteelliseltä olemassaololtaan samankaltainen väitelauseen kanssa, mutta se ei sulje niin paljoa pois itsestään, kuin mitä väitelause. Metafora välttää paremmin semioottisen kehän, sillä se on enemmän kuin osiensa summa (Tarkoitus löytyy ns. rivien välistä). Sen vastaanotettavuus perustuu tulkitsijan aktiivisuuteen, ja näin ollen se ottaa osansa tulkitsijan kokemusmaailmasta paremmin kuin väitelause - sillä metafora ymmärretään joka tapauksessa, joskin se voidaan ymmärtää väärin (joka sekin on ymmärtämistä, sisäistämistä) / mutta väitelause joko ymmärretään tai ei ymmärretä.
Metafora pitää sisällään siis laajemman osan todellisuudesta, kuin väitelause. Metafora pitää sisällään kokemuksen, joka on paljon monikirjoisempi ja sävyisempi, kuin mitä väitelause voi kuvata.
Sanotaan, että Buddhi on todellisuuden äly ja Anahata portti ihmisestä sinne. Buddhi on tunne, tunne on kokemista. Väitelauseet ovat siksi, että ymmärrämme tuntea ja saavutamme kokemuksen, mutta metafora on jo sitä. Väitelause on vain tulkintaa, ja kuvausta siitä mitä todellisuudessa, kokemuksessa on - kun metafora on symbolifunktioltaan jo sitä.
Tässä kontekstissa:
TAIDE = Metafora
..jonka voi tietysti korvata myös vastakkainasettelulla Okkultismi = Metafora ja Väitelause = Filosofia.
On olemassa tietysti Väitelauseita jotka voivat toimia metaforina, joka on sitten periaatteessa jo toisen keskustelun aihe (Okkultismin filosofia).
- "All great things must first wear terrifying and monstrous masks in order to inscribe themselves on the hearts of humanity." - Friedrich Nietzsche
-
- Posts: 22
- Joined: Tue May 25, 2010 11:58 pm
- Location: Jyväskylä
Re: Musiikin merkitys taiteen ja okkultismin yhteydessä
Mielestäni musiikki taiteena ja siitä erotettuna jopa ääni omana energian muotonaan sisältää kyllä mahdollisuuksia maagiseen työskentelyyn niin hyvässä kuin pahassakin, tietoisesti tai ei. Erikseen on tietenkin lyriikka mutta näkisin että pelkkä luovan yksilön luoma musikaalinen ilmaisu sävellyksen muodossa voi sisältää syvempää ilmaisua absoluutista. Tämän hyödyntäminen tietenkin edellyttää kuuntelijalta jonkinlaista herkkyyttä omaksua tuo ilmaisu oikein. Pahimmassa tapauksessa voimakkaasti latautunut äänimaisema voi aiheuttaa negatiivisia reaktioita ihmisessä joka ei pysty sitä oikein käsittelemään.
Ajuksesta toiseen. Tulikin mieleen että koska musiikkihan on myös pohjimmiltaan matematiikkaa, osaako joku sanoa onko esim. gematriaa hyödynnetty musiikin tekemisessä/tulkitsemisessa?
Ajuksesta toiseen. Tulikin mieleen että koska musiikkihan on myös pohjimmiltaan matematiikkaa, osaako joku sanoa onko esim. gematriaa hyödynnetty musiikin tekemisessä/tulkitsemisessa?
-
- Posts: 6
- Joined: Mon Jun 07, 2010 2:20 pm
- Location: Valkeakoski
Re: Musiikin merkitys taiteen ja okkultismin yhteydessä
Ensimmäisenä tulee mieleen valtavirtasuosiotakin niittänyt Tool, jonka rumpali Danny Carey on tunnettu viehtymyksestään okkultismiin (http://en.wikipedia.org/wiki/Danny_Care ... the_occult) ja näin yhtyen musiikista voi löytää esimerkiksi Fibonaccin lukujonoa (http://lyrics.wikia.com/Tool:Lateralus/Fibonacci).Krieger wrote:Ajuksesta toiseen. Tulikin mieleen että koska musiikkihan on myös pohjimmiltaan matematiikkaa, osaako joku sanoa onko esim. gematriaa hyödynnetty musiikin tekemisessä/tulkitsemisessa?
-
- Posts: 1806
- Joined: Tue May 25, 2010 7:59 pm
Re: Musiikin merkitys taiteen ja okkultismin yhteydessä
Pythagoralaiset opetukset liittävät musiikin ja gematrian mitä suorimmalla tavalla. Sävelasteikot, jumalnimet, temppelien mittasuhteet etc. noudattavat samaa harmoniaa. Esimerkiksi luvulla 666 on keskeinen merkitys pythagoralaisissa musiikin teorioissa.
Valitettavasti minulla ei tällä viikola ole juuri aikaa osallistua foorumin keskusteluihin, mutta kaikkea yllä mainitsemaani käsitellään erinomaisesti David Fidelerin teoksessa "Jesus Christ, Sun of God", joka huonosta nimestään huolimatta on teos jota suosittelisin jokaiselle okkultistille, pakanalle ja kristitylle varauksetta.
Valitettavasti minulla ei tällä viikola ole juuri aikaa osallistua foorumin keskusteluihin, mutta kaikkea yllä mainitsemaani käsitellään erinomaisesti David Fidelerin teoksessa "Jesus Christ, Sun of God", joka huonosta nimestään huolimatta on teos jota suosittelisin jokaiselle okkultistille, pakanalle ja kristitylle varauksetta.
One day of Brahma has 14 Indras; his life has 54 000 Indras. One day of Vishnu is the lifetime of Brahma. The lifetime of Vishnu is one day of Shiva.
-
- Posts: 3
- Joined: Sat Jun 12, 2010 8:50 pm
Re: Musiikin merkitys taiteen ja okkultismin yhteydessä
Eräs esimerkki tästä lienee Dissectionin viimeiseksi jäänyt levy, jonka kovasti ilmestyessään markkinoitiin sisältävän tarkkaan harkittuja ja pohdittuja rytmejä, toistojen määriä ja sointukulkuja. Sama julkaisu toimii myös hyvänä esimerkkinä siitä, kuinka pitkälle hiottu "taide" kääntyy itsään vastaan jäämällä kuivaksi, stabiiliksi ja tunteettomaksi.Krieger wrote:Ajuksesta toiseen. Tulikin mieleen että koska musiikkihan on myös pohjimmiltaan matematiikkaa, osaako joku sanoa onko esim. gematriaa hyödynnetty musiikin tekemisessä/tulkitsemisessa?
Vaikka ns. inspirationaalinen (taiteen, musiikin eritoten) tuottaminen voikin kuulostaa nykypäivänä tekosyyltä synnyttää pelkää jätettä liukuhihnatavarana, lieneekö maailmassa yhtä nautinnollisia asioita kuin merkityks(i)en asteittaisen paljastuminen omasta, aikanaan nopeasti ja hajamielisesti kasatusta tekstistä, kappaleesta tjms jota ei myöhemmin tarkastellessa omaksi edes tunnistaisi. En usko.
-
- Posts: 1806
- Joined: Tue May 25, 2010 7:59 pm
Re: Musiikin merkitys taiteen ja okkultismin yhteydessä
Hyvin samoilla linjoilla kanssasi, frater. Ehkä puhdasta inspiraatiota korostaville nuo edellä mainittujen kaltaiset musiikin teoriat & rakenteiden tuntemus voisivatkin toimia ennemmin tulkinnan kuin teknisen rakentamisen välineinä?Elemental wrote:Vaikka ns. inspirationaalinen (taiteen, musiikin eritoten) tuottaminen voikin kuulostaa nykypäivänä tekosyyltä synnyttää pelkää jätettä liukuhihnatavarana, lieneekö maailmassa yhtä nautinnollisia asioita kuin merkityks(i)en asteittaisen paljastuminen omasta, aikanaan nopeasti ja hajamielisesti kasatusta tekstistä, kappaleesta tjms jota ei myöhemmin tarkastellessa omaksi edes tunnistaisi. En usko.
Näkisin kuitenkin niin, että kun todella puhua korkeasta kulttuurista, silloin niin tekniset kuin innoitukselliset seikat ovat sitä luokkaa, että kaikki näennäiset tasapainottomuudet ovat, luvalla sanoen, kuulijan korvassa. Väitän olevan olemassa niin henkistä ilmaisua, että milloin se näennäisesti poikkeaa käsittämästämme täydellisyydestä, silloin se määritee täydellisyyden uudestaan.
Enkä nyt puhu Dissectionin musiikista.
![Wink ;)](./images/smilies/icon_e_wink.gif)
One day of Brahma has 14 Indras; his life has 54 000 Indras. One day of Vishnu is the lifetime of Brahma. The lifetime of Vishnu is one day of Shiva.
-
- Posts: 3
- Joined: Sat Jun 12, 2010 8:50 pm
Re: Musiikin merkitys taiteen ja okkultismin yhteydessä
Ei ole tarkoitukseni lähteä puimaan jotain niin tylsää, kuin täydellisyyden määritelmiä / määritelmää, mutta sanoisin käsitteen jakautuvan kahtaalle tässä asiassa: on se täydellisyys, mistä inspiraatio kumpuaa ja toisaalta myös se värittynyt, inhimillinen täydellisyys, jona ensimmäinen meille aitona taiteena esittäytyy. Jälkimmäinen on tietysti se parempi, heh, ja on jokseenkin turhauttavaa kuunnella musiikkia, joka pyritään tuottamaan kylmästi "kanavoiden", pyrkien poistamaan se inhimillinen, maadoittava osa yhtälöstä siinä tietenkään onnistumatta. Kyllä siellä vakavissakin lyriikoissa olla joku sana tai lausahdus ihan vaan siksi, että se kuulostaa mukavalta ja luo omasta mielestä sopivaa tunnelmaa, vaikkei sitä olisikaan sen mystisemmissä oloissa "vastaanotettu".obnoxion wrote:Näkisin kuitenkin niin, että kun todella puhua korkeasta kulttuurista, silloin niin tekniset kuin innoitukselliset seikat ovat sitä luokkaa, että kaikki näennäiset tasapainottomuudet ovat, luvalla sanoen, kuulijan korvassa. Väitän olevan olemassa niin henkistä ilmaisua, että milloin se näennäisesti poikkeaa käsittämästämme täydellisyydestä, silloin se määritee täydellisyyden uudestaan.
Hetkinen, olinkos minä nyt eri mieltä kuin edellisessä viestissäni? No pääasia ainakin, että tartuin tuohon yhteen sanaan enkä itse lainaamani viestisi varsinaiseen asiaan...
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
Re: Musiikin merkitys taiteen ja okkultismin yhteydessä
Vaikka Dissectionin levylle antama intentio onkin aika selkeästi ollut tehdä rituaalin omainen "demonisen goetian invokaatio" hyvin kaoottisessa hengessä (mitä levyn äärimmäinen järjestelmällisyys ja tarkkuus vielä paradoksin hengessä korostaa*), niin kyseisen levyn yksi selvästikin nerokkaimmista ja voisi jopa sanoa puhtaimmista ansioista välittyy juuri tämän kylmyyden ja tunteettomuuden kautta, mistä on poistettu inhimillinen tekijä: jää tavallaan kuulijan vastuulle tuoda mukaan hänen oma intentio ja henki mukaan teoksen kuunteluun, tai vaihtoehtoisesti jättää se pois siitä. Asiaa voisi verrata jonkinmoisen mutkan (vai umpikujan) kautta esim. kauniiseen katedraaliin tai temppeliin, mikä on muotopuoleltaan täydellinen, mutta joka vaatii elävän hengen läsnäolon kyetäkseen toimimaan tarkoituksensa mukaisesti. Monia antaumuksellisesti taiteeseen suhtautuvia kuuntelijoita ei varmaankaan tällainen "essee-satanismi" musiikin yhteydessä innosta tai kiinnosta, mutta näkisin, että joitakin yksittäisiä tekijöitä tai kohtia lukuun ottamatta - kuten viittaukset murhaamiseen ja "sekoamisen hakemiseen" Kali-jumalattarelta - kyseistä teosta voi käyttää yhtä hyvin niin askension tien kuin alaspäisenkin tien maagikko - jos kohta jälkimmäisen työ on luonnollisesti tällaisen teoksen yhteydessä sinänsä huomattavasti helpompaa. Joku "God of Forbidden Light" on esim. varsin puhdashenkinen Luciferinen ylistyshymni - ja yllättäen eli ei on myös muistaakseni levyn 9. kappale. EDIT: ShadowlessElemental wrote:Eräs esimerkki tästä lienee Dissectionin viimeiseksi jäänyt levy, jonka kovasti ilmestyessään markkinoitiin sisältävän tarkkaan harkittuja ja pohdittuja rytmejä, toistojen määriä ja sointukulkuja. Sama julkaisu toimii myös hyvänä esimerkkinä siitä, kuinka pitkälle hiottu "taide" kääntyy itsään vastaan jäämällä kuivaksi, stabiiliksi ja tunteettomaksi.
![Arrow :arrow:](./images/smilies/icon_arrow.gif)
* AT:n sivustolta löytyvästä Jamblikhoksen 'demoneista' -tekstin kommentaarista löydämme seuraavan osuvan kohdan:
"...Minkä tähden näin on, johtuu siitä että luonnossa, joka on täydellinen harmonia, ainoa "pahuus" liittyy juuri väärin ajoitettuun hyveeseen: pahat demonit ovat siten sellaisia olemuksia, jotka toteuttavat jo läpikäydyn vaiheen olemuksellista totuutta. Ne eivät ole täydellisesti väärässä, mutta ne ovat pudonneet pois Luonnon hierarkkisesta rakenteesta kaaokseen ja anarkiaan (joka useinkin näyttäytyy meille sotilaallisena kurina) sen tähden, etteivät ne ajallaan ole kyenneet läpäisemään omaa tehtäväänsä.
Tämä on tullut havaittua omakohtaisesti vähintäänkin konkreettisesti ja hyvin hämmentävästi. Näkisin itse asian siten, että silloin kun inspiraatio todella yltää todellisuuteen tai Totuuteen, niin nämä vastaavuudet luovat itse itsensä myytille ominaisella tavalla, so. ajaton ja arkkityyppinen todellisuus murtautuu ajan hunnun läpi ja näennäisen erilliset maailmat kohtaavat spontaanisti.Elemental wrote:Vaikka ns. inspirationaalinen (taiteen, musiikin eritoten) tuottaminen voikin kuulostaa nykypäivänä tekosyyltä synnyttää pelkää jätettä liukuhihnatavarana, lieneekö maailmassa yhtä nautinnollisia asioita kuin merkityks(i)en asteittaisen paljastuminen omasta, aikanaan nopeasti ja hajamielisesti kasatusta tekstistä, kappaleesta tjms jota ei myöhemmin tarkastellessa omaksi edes tunnistaisi. En usko.
-
- Posts: 1806
- Joined: Tue May 25, 2010 7:59 pm
Re: Musiikin merkitys taiteen ja okkultismin yhteydessä
Näistä asioista tulee mieleeni fra Nefastoksen kanssa käymäni lyhyt sananvaihto. Eli on olemassa korkeaa kulttuuria, joka on arkkityyppistä. Mikä on korkeaa kulttuuria, voi olla vaikea tunnistaa, mikäli itsellä ei ole käsitystä arkkityyppisestä. Toisaalta täysin mundaaneista asioissa ("ennustaa voi vaikka tapetin kuvioista") voidaan tunnistaa arkkityyppinen, mutta tällöin arkkityypisyys on ennemmin havaitsijassa kuin kohteessa.
Toivottavasti osasin esittää asiani oikein...
Toivottavasti osasin esittää asiani oikein...
One day of Brahma has 14 Indras; his life has 54 000 Indras. One day of Vishnu is the lifetime of Brahma. The lifetime of Vishnu is one day of Shiva.